Author: Karin Meyer Refsgaard

Giv en komparativ formalanalyse af disse to værker. Hvilke forskelle og ligheder bemærker du?
TV: Vilhelm Hammershøi: Interiør, 1905. Olie på lærred, 65,5 x 54,5 cm
TH: Henri Matisse: Rødt interiør, stilleben på blåt bord, 1947. Olie på lærred, 116 x 89 cm

Giv en komparativ formalanalyse af disse to værker. Hvilke forskelle og ligheder bemærker du?
TV: Bertel Thorvaldsen “Jason med det gyldne skind”, 1802-03, 242 cm, marmor (nyklassicisme)
TH: Elmgreen og Dragset: ”Jason (Briefs)”, 2009 marmor og tekstil (samtidskunst)

Thorvaldsens ”Jason med det gyldne skind” og E&D’s parafrase ”Jason (Briefs)”
»Jason med det gyldne skind« er Thorvaldsens gennembrudsværk. En strålende skulptur, som i datidens øjne repræsenterede de antikke idealers genfødsel. Iflg. myten havde Jason fået til opgave at tilvejebringe et gyldent vædderskind, som befandt sig langt borte og vogtedes af et uhyre. Ved opbydelse af både mandsmod, styrke og snilde lykkedes det Jason at løse opgaven, og Thorvaldsen viser ham med det dyrebare skind, der besad magisk kraft, stolt over armen. Jason er indbegrebet af en helt. Elmgreen & Dragsets Jason (Briefs) ironiserer imidlertid over Jasons helterolle ved at iføre ham et par hvide underbukser. Tildækningen af hans køn henleder opmærksomheden på træstubben ved siden af Jason, der også er tildækket og altså repræsenterer, hvad man kunne kalde for en slags tæmmet eller domesticeret natur. Og med den iagttagelse i bagagen krydser beskuerens blik uvilkårligt over til vædderskindet, som nu pludselig – og i modstrid med myten – opleves som et slapt og tomt og ynkeligt trofæ. I Elmgreen & Dragsets udgave er Jason blevet ufarlig og kunne have indgået som model i et hvert herremodekatalog – hvis underbukserne vel at mærke ikke havde været så gennemført ordinære som tilfældet er.
Kilde: https://arkivet.thorvaldsensmuseum.dk/artikler/eight-sculptures-defined-by-their-accessories#Jason_Briefs

Om Hammershøi og hans interiørmalerier
Hammershøi arbejdede hovedsageligt i sin fødeby, hvor han malede portrætter, arkitektur og interiører. Han tog også rundt i det omkringliggende landskab og steder uden for København, hvor han malede bølgende bakker, herregårde og andet natur. Hammershøi er i dag mest berømt for sine interiører fra Strandgade nr. 30, hvor han boede med sin kone Ida fra 1898-1909, og Strandgade nr. 25, hvor de boede fra 1913-1916. Hammershøis malerier kan bedst beskrives som afdæmpede realistiske gengivelser af virkeligheden. Han afstod fra at benytte lyse farver og valgte ofte en palet bestående af grå, samt umættede gule, grønne og andre mørke nuancer. Hammershøis udtryk er derfor en smule indadvendt og melankolsk. Samtidigt skinner der en indre ro igennem Hammershøis æstetiske og perfektionistiske værker, og til trods for maleriernes ry som meget afdæmpede i farvevalg, kan man ofte se, hvordan Hammershøi var en sand mester i at lade solens lysstråler bryde med de mørke omgivelser.
Kilde: https://www.schowkarlsen.dk/reproduktioner/kunstner/vilhelm-hammershoei